Budućnost istraživačkog novinarstva
![Budućnost istraživačkog novinarstva](https://media.ba/sites/default/files/styles/full_article/public/field/image/gijn10th.jpg?itok=54WYi_51)
Budućnost istraživačkog novinarstva
Dok lažne vijesti i nedostatak novca ugrožavaju istraživačko novinarstvo, ono je inovativnije, uticajnije i važnije nego ikada prije.
foto: gijn
U vrijeme neizvijesnosti i straha da bi istraživačko novinarstvo moglo ostati bez sredstava, razgovori i diskusije o njegovoj budućnosti neizostavna su tema u novinarskim krugovima, na profesionalnim skupovima i uopće razmišljanjima o perspektivama kvalitetnog novinarstva.
Lažne vijesti jedna su od najvećih prijetnji novinarstvu u cjelini, a nepostojanje modela finansijske samoodrživosti specifično istraživačkom novinarstvu. O tome se najviše govorilo krajem prošle godine u Johannesburgu, gdje se okupilo više od 1.200 istraživačkih novinara iz 130 zemalja na Desetoj globalnoj konferenciji istraživačkog novinarstva.
Istraživanja koštaju novca i vremena i zato je pitanje finansiranja istraživačkog novinarstva uvijek vezano za njegovu budućnost. „Dolar dnevno drži donatora daleko“ (“A dollar a day keeps the donor away”), kroz šalu je kazala Maria Teresa Ronderos, direktorica programa nezavisnog novinarstva u Open Society Foundation, ali je nakon toga dodala kako je upravo to “ono što bi željeli vidjeti“.
“Želimo vidjeti strukture koje će napraviti novinarstvo održivim i nezavisnim, čak i od nas“, kazala je Ronderos tokom panel razgovora o budućnosti istraživačkog novinarstva.
O istoj temi se na druge načine pričalo i tokom gotovo svakog panela, pauze i posebno tokom dva velika plenarna okupljanja na kojima je bilo više od hiljadu novinara u velikoj sali kampusa WITS univerziteta u Johanesburgu tokom konferencije koju organizuje Globalna mreža istraživačkih novinara, GIJN.
“Naša industrija je mrtva i mi je moramo redefinisati“, rekao je Drew Sullivan, urednik OCCRP-a, „Moći ćemo vidjeti armiju botova u budućnosti koji su sposobni analizirati informacije o vama sa društvenih medija i imati uvjerljivu raspravu sa ljudima oponašajući ljudska bića. Takmičit ćemo se protiv sve sofisticiranijeg seta alata za širenje propagande prema javnosti i bit će sve teže čuti naš glas. Tehnologija ima remetilačku silu. Društvene promjene koje dolaze bit će ogromne. Mi sada imamo isti broj programa kao i urednika u našoj organizaciji i to zaista govori o putu prema kojem svi idemo“.
“Komercijalno finansiranje će doći na isti način na koji tehnološke kompanije zarađuju novac, prodajući API pristup i slične stvari“, dodao je on.
I Gerard Ryle, direktor direktor Međunarodnog konzorcija istraživačkih novinara (ICIJ), organizacije koja stoji iza nekih od najvećih svjetskih istraživanja, poput posljednjih Paradise papers, je rekao da postoji mogućnost prodaje informacija koje prikupe istraživački novinari.
“Toliko dugo smo bili naviknuti na oglašivački biznis model novinarstva. Ali ja mislim da smo prošli kroz period samoispitivanja jer mnogo novinarstva kojeg smo radili u prošlosti nije bilo dobro i moramo se pitati: kakvu ključnu ulogu mi kao novinari imamo u životima ljudi?“, kazao je Ryle i dodao da će novinari pronaći novi poslovni model novinarstva “kada odgovore na to pitanje“.
“Moramo vratiti povjerenje javnosti u novinarstvo. Postoji veliko nepovjerenje prema novinarstvu i medijima. Radi se o vraćaju kvaliteta. Filantropija igra ulogu ali nije jedino rješenje. Mislim da smo u periodu kada moramo vratiti povjerenje publike. Imamo šansu da se 'ponovo izmislimo' i to je budućnost“, smatra Ryle.
Dodao je i da se budućnost istraživačkog novinarstva već danas nazire u novim tehnologijama koje mu pomažu da bude bolje.
„U mogućnosti smo da prikupljamo i analiziramo informacije u količini za koju smo ranije mislili da nije moguće. Mnogo je informacija koje kao novinari ne koristimo i moramo postati pametniji u načinu na koji ih iskoristiti“, kazao je Ryle.
Data novinarstvo
Novinar The New York Timesa, Ron Nixon, bio je zaintrigiran nekolicinom prijava protiv privatne policije jedne od željeznica u SAD-u. Na internetu se pojavio snimak nasilnog privođenja na posjedu željeznica. On je saznao da osiguranje željeznica ima ovlasti da privodi osobe koje ugroze posjed kompanije.
Otpor protiv otpora
Tokom otvaranja konferencije, direktor GIJN-a David Kaplan je kazao da se „dešava nešto posebno“ jer se suočavamo sa „globalnim otporom prema stvarima koje držimo dragima: transparentnost, slobodni i nezavisni mediji, mogućnost da držimo naše vođe odgovornima“ i da su upravo ti trendovi doveli rekordan broj novinara na konferenciju u Južnoafričku Republiku.
„Mi smo otpor protiv otpora“, rekao je on, „Ako prema vama dolazi cunami, možete podignuti ruke ali će vas on jednostavno pregaziti jer mora potrošiti svoju energiju. Ono što možemo uraditi, što bismo trebali uraditi, što moramo uraditi, jeste da dokumentujemo sve ovo temeljito koliko možemo – da ljudski duh ostane neslomljen nego se oplemeni i ima mogućnost da raste“.
Kako je željeznica privatna korporacija od njih nije mogao dobiti podatke o broju i razlogu privođenja. Znao je da ti podaci moraju postojati negdje gdje su dostupni javnosti. Otkrio je da privatno osiguranje mora svaku privedenu osobu izvesti pred državnog suca gdje je zatražio i dobio podatke o svim privođenjima. Tokom jednog leta kojim se vraćao sa zadatka, Ron je počeo unositi sudske podatke u tabelu na svom računaru, ispričao je tokom posebnog panela o razvijanju navike razmišljanja kroz podatke.
Kada je unio i analizirao sve podatke otkrio je kako je većina privođenja bila zbog nedozvoljenog prolaza kroz posjed željeznica a dodatnim analiziranjem saznao je da su ljudi jednostavno prelazili šine. Također je otkrio da je većinu privođenja napravio jedan privatni zaštitar. O njemu je otkrio kako je ranije bio policajac koji je otpušten jer je kažnjavao ljude po nepostojećim zakonima. Kada je objavio priču željeznice su otpustile radnika i obećale promijeniti svoju politiku zapošljavanja privatnih zaštitara i privođenja.
„Dokumenti i baze podataka su često zvanični podaci pa ih kao takve možete citirati“, kazao je Nixon tokom svoje prezentacije, „A podaci nikada neće nazvati vašeg urednika i reći 'ja to nisam rekao'. Također, ako sami napravite bazu podataka vi ste jedini sa tom informacijom pa vam vladine agencije ne mogu reagovati“.
To je samo jedan od mnogih primjera kako baze podataka mogu pomoći novinarima u izvještavanju. Na stranici GIJN-a se mogu pronaći brojne korisne prezentacije o data novinarstvu. U posebnom dijelu glavne stranice te organizacije postoje gotovo nepregledni resursi za sve koji žele da uče o pravljenju i predstavljanju baze podataka.
Resursi i pravna pomoć
Sloboda medija u svijetu se smanjuje i trenutno je na najnižem nivou ikada, a samo u Turskoj je oko 150 novinara u zatvoru, rečeno je tokom panela o zaštiti novinara od tužbi i napada.
“Advokati koji ih brane su u opasnosti da ih uhapse“, kazala je Lucy Freeman, direktor Media Legal Defence Initiative, organizacije koja pomaže novinarima da se odbrane od tužbi i napada. “Ako ne možete finansirati advokata javite nam se i platit ćemo dio troškova i pokušati vam naći advokata“.
Takva se mogućnost odnosi i na novinare iz Bosne i Hercegovine, a na stranici GIJN-a moguće je pronaći listu organizacija koje pomažu novinarima da se odbrane na sudu. Tu je i spisak organizacija kojima se novinari mogu obratiti u slučaju da se nalaze u opasnosti. GIJN novinarima pomaže i da pronađu kolege u cijelom svijetu koji im mogu pomoći u istraživanju.
Help desk GIJN-a je gotovo nepregledan izvor uputstava za novinare iz svake oblasti rada i istraživanja.
Naredna konferencija: Odlična prilika za novinare iz regiona
Članovi GIJN-a su odlučili da će se naredna konferencija održati 2019. godine u Hamburgu što je vjerovatno i najbolji izbor za novinare iz Bosne i Hercegovine i okolnih zemalja koji žele učestvovati u konferenciji, budući da je taj sjevernonjemački grad relativno blizu u odnosu na ranije lokacije održavanja konferencije, bezviznog režima i načina i cijene putovanja.
GIJN za svaku konferenciju ima određeni broj stipendija koje novinarima pokrivaju troškove učešća na konferenciji (oko 200 američkih dolara), prevoza i smještaja. Autor ovog teksta bio je stipendista GIJN-a za konferenciju u Johannesburgu u novembru 2017. godine.
____
Prezentacije koje vrijedi pogledati:
Najvažniji izvori za istraživanje
MoJo – Osnove mobilnog novinarstva
Baze podataka u malim redakcijama
Baze podataka u malim redakcijama - dodatak
Otvoreni alati za istraživačke priče
Strategija za borbu protiv lažnih vijesti