Rađanje velikog projekta
![](https://media.ba/sites/default/files/styles/full_article/public/field/image/mozak_5.jpg?itok=offkJ0xV)
Rađanje velikog projekta
Mnogi istraživački projekti koji su nastali na redakcijskim sastancima izgledaju kao da nemaju pravo uporište u realnosti ili kao da su stvoreni samo radi osvajanja nagrada. David Boardman iz Seattle Times-a dijeli svoja iskustva o tome kako nastaje istinska istraživačka priča - od njenog začeća do rađanja.
Začeće
Kako projektu dati snažan poticaj
1. KRENITE S ULICE. Najbolje projekte rijetko osmisle urednici na sastancima. Oni najčešće poteknu od novinara specijaliziranih za neki resor ili od onih koji u vijestima uoče neki trend ili ideju. Ponekad poteknu od urednika koji razgovaraju sa nizom novinara i iznenada shvate da od raznih novinara na različitim zadacima potiču zajedničke teme. Mnogi projekti koji su nastali na sastancima izgledaju kao da nemaju pravo uporište u realnosti ili kao da su stvoreni samo radi osvajanja nagrada.
2. ODREDITE PITANJA, ZATIM PRONAĐITE ODGOVORE. Previše projekata liči na istraživanja na “zadatu temu”, na naporne tomove nalik na vladine izvještaje ili akademske radove. Obavezno počnite osnovnim pitanjem, na koje odgovor ni vi – kao ni vaši čitaoci – zaista ne znate ili ne možete lako da pretpostavite. U redu je na početku imati tezu; kada odlučite da objavite projekat, u rukama biste već trebali imati dobro novinarsko istraživanje. Ali se pazite toga da naprosto krenete da dokažete svoje teorije prije nego što ste u potpunosti istražili priču.
3. BUDITE STROGI S PROJEKTIMA. Većinu dobrih ideja je najbolje tretirati kao obične priče, a ne kao projekte. Podvrgnite svoju ideju rigoroznom testu. Mora li to zaista biti projekat ili je bolje da bude privremeni zadatak? Da li je najbolje da bude samo fokus izvještaja? Novine godišnje izvode relativno mali broj projekata. Pošto oni zaista dobri zahtijevaju puno vremena i osoblja, novine treba da budu stroge u njihovom odabiru.
4. IZGRADITE PRAVI TIM. Odlučite na početku da li će na projektu raditi samo jedan novinar ili tim. Odluku donesite u zavisnosti od toga šta je najbolje za priču, a ne na osnovu redakcijske politike ili nadležnosti. Pobrinite se da sve ključne potrebe priče – rad s dokumentima, razvijanje odnosa s izvorima, korištenje baza podataka, narativno pisanje – budu zadovoljene kako treba i da svi razumiju šta drugi članovi rade da doprinesu projektu.
5. DJELUJTE LOKALNO. Najbolji projekti su posebno značajni čitaocima u lokalnim zajednicama. Ako živite u gradu sa malim brojem starijih ljudi, nemojte juriti da pišete o staračkim domovima samo zato što je to aktuelna priča na nivou cele zemlje. To je odličan projekat na Floridi, ali ne nužno i za vas.
6. RAZMIŠLJAJTE U ŠIREM KONTEKSTU. Započnite lokalno, ali se nemojte plašiti da razmišljate regionalno, nacionalno ili internacionalno. Tražite širi smisao onoga što otkrijete.
7. BUDITE HRABRI. Kada započinjete projekat, morate biti sigurni da postoji velika šansa da ćete imati nešto novo i moćno da kažete. Veliki projekti koji predstavljaju samo skup stavova, ili mišljenja, ili glasova, ili ponavljaju ono što su druge novine već radile, često su blijedi i ubitačni. Ako već ulažete vrijeme i energiju, budite spremni da kažete snažno što će imati uticaja.
Razvoj
Kako pomoći projektu da raste i napreduje
1. RANO POČNITE PROCES PISANJA. Nemojte čekati da završite prikupljanje podataka da biste počeli pisati. Stavite na papir utiske sa intervjua koje ste radili licem u lice sa sagovornicima, kao i sa putovanja - dok su detalji još svježi. Šaljite periodične zabilješke o priči svom uredniku i drugim članovima tima; to će vam pomoći da ne odlutate. Neprestano razmišljajte o lidu i o suštini priče.
2. RANO KRENITE NA OSJETLJIVE SAGOVORNIKE. Ako je radite na istraživačkom projektu, ne čekajte posljednji trenutak da dobijete komentar od aktera priče. Svako vrijedan istraživanja će prije ili kasnije shvatiti šta radite. Zato razgovarajte sa njima na samom početku da biste dobili osnove informacije o njima, kao i komentare i putokaze za dolazak do još neotkrivenih informacija.
3. FOKUSIRAJTE SE, FOKUSIRAJTE, FOKUSIRAJTE… Stalno se vraćajte na svoju tezu. Zapitajte se gdje se sadašnja faza rada uklapa u tezu? Da li tezu treba korigovati? Da li projekat treba da se razvija – ili da se reducira? Sažimajte priču, sažimajte, sažimajte. Ako temu ne možete opisati jednom rečenicom, znači da nije dovoljno fokusirana.
4. RAZMIŠLJAJTE VIZUELNO. Rano uključite fotografe, umjetnike i dizajnere. Uključite ih u sedmične sastanke tima koji radi na priči. Potrudite se da svi dijelovi projekta – riječi, slike, grafički elementi – budu moćno usklađeni. Jedini način da se to postigne je da na tome neprestano radite.
5. PREGLEDAJTE KLJUČNE STVARI – I BUDITE SPREMNI DA SVE OBUSTAVITE. Napravite nemilosrdnu procjenu projekta dok je još u toku. Sigurno je da ste u njega uložili mnogo vremena i energije. Ali vrijedi li trošiti dodatna sredstva da se priča privede kraju? Razmislite o tim troškovima. Vrijedi li trošiti prostor da se priča ispriča? Ako ne vrijedi, smanjite gubitke. Ne zaboravite da je u redu izaći iz projekta. prekidate priču. Ne dozvolite da redakcijski pritisci budu važniji od činjenica.
6. PREKINITE RAD I PROUČITE ONO ŠTO IMATE. Čak i ako je jasno da projekat napreduje ka objavljivanju, privremeno obustavite rad prije nego što završite. Napišite ono što imate, u obliku sažetka ili kratkih crta, pa pogledajte gdje su praznine. Ukoliko je moguće, napravite hronologiju svega koja će vam pomoći da odredite praznine. Zatim krenite u njihovo popunjavanje.
7. IZGRADITE STRUKTURU PRILAGOĐENU ČITAOCIMA. U okviru tima počnite da gradite prezentaciju priče. Kako da priču učinite i kompletnom i neobično zanimljivom? Da li vam je zaista potrebno pet dijelova ili to možete napraviti u tri? Ili u jednom? Da li stalno pričate jednu te istu priču na različitim lokacijama i sa različitim likovima ili svaki dio sadrži svoje dragocene informacije?
Rađanje
Predstavljanje projekta čitaocima
1. ODVOJITE VRIJEME ZA PISANJE. Ako ćete već uložiti vrijeme u rad na projektu, uložite dovoljno vremena u pisanje, uređivanje, prepravljanje i preuređivanje. Prečesto se dobro istraživanje izgubi u slabom pisanju. I sjetite se da neke dijelove možete napisati još u toku rada na projektu.
2. ODLUČITE KO ĆE PISATI. Zaista je teško pisati u tandemu. Kod priča na kojima radi više novinara, često jedan treba da bude vodeći autor kako bi tekst bio stilski konzistentan.
3. PIŠITE SA AUTORITETOM. Uspješne priče sadrže pravilan odnos tvrdnji i dokaza – direktnih opservacija, brojki, citata, anegdota, itd. Bez odgovarajućih dokaza, priča je neuvjerljiva. Bez tvrdnji, priča nema jasnu poentu.
4. KORISTITE LITERARNA SREDSTVA. Nemojte zaboraviti da vi pričate priču. Mnoga sredstva literarnog novinarstva – narativ, likovi, zaplet, mjesto radnje, motiv, dijalog – mogu se koristiti u istraživačkom tekstu. Čak i djelići ovih elemenata dodaju slojeve značenja priči.
5. POSTAVITE CILJEVE VISOKO I REŽITE BEZ MILOSTI. Neka priča sama teče uz pomoć vašeg umijeća baratanja riječima i učinite je uzbudljivom ne opterećujući je ničim suvišnim.
6. NE ZABORAVITE NA BISERE. Oni zamamne male dragocenosti koji su svakoga uzbudile na početku priče – ona nadahnuta analogija, onaj izvrstan detalj o navici koja otkriva nešto bitno, onaj pronicljiv citat – često budu izostavljeni jer se na njih zaboravi tokom mukotrpnog pisanja. Vratite se i pobrinite se da nijedna od tih predivnih sitnica – a to su upravo one kojima biste zabavljali ljude dok im govorite o toj priči – ne bude jednostavno zanemarena.
7. DAJTE PRIČU NA PROBNO ČITANJE. Nakon uređivanja, zamolite manju grupu novinara i urednika koji nisu upoznati sa temom da je pročitaju. Ako ih neki dijelovi zbunjuju ili usporavaju, popravite ih.
8. OSTAVITE NEKOLIKO PRAVACA. Počnite predviđati kakvi bi mogli biti nastavci priče i obavezno ostavite sebi prostora da na njima radite. Zadržite jednu ili dvije teze na kojima možete nastaviti raditi u danima i sedmicama nakon objavljivanja da biste priču održali u životu.
9. TRAŽITE REAKCIJE. Pošaljite svoje priče izvorima i akterima da vidite njihovu reakciju. Oni će vam često – ponekad nehotice – dati dobre ideje za nastavak priče.
10. PROSLAVITE! Odvojite vrijeme da nagradite sebe i svoje kolege.
--
Tekst na engleskom jeziku možete pročitati ovdje.