MedijaManifest s mladima u Banja Luci, Bihaću i Brčkom:
![](https://media.ba/sites/default/files/styles/full_article/public/MM_logo_300x180_0.jpg?itok=JcwDkRFg)
MedijaManifest s mladima u Banja Luci, Bihaću i Brčkom: Draga omladino, ne pristajite na to da vam mediji podvaljuju šuplje priče
MedijaManifest radionice sa srednjoškolcima u Banja Luci, Bihaću i Brčkom otvorile su zanimljive diskusije o ulozi i zlo/upotrebi medija, a iskusni novinari Zoran Ćatić i Eldin Hadžović trudili su se da potaknu kritičko promišljanje kod mladih ljudi i ohrabre ih da kažu šta misle.
Bihački srednjoškolci su pitali za savjet šta da rade kada imaju projekat za mlade, žele medijski da se predstave i obrate drugim mladim ljudima, a lokalni mediji ne žele da im ustupe medijski prostor, pod izgovorom - nemamo vremena, imamo važnijih stvari. „Jel mi onda možemo tražiti da prilagode program nama, da bismo upoznali ostale mlade ljude sa onim što radimo?“
Radijski novinar i urednik Studentskog EFM radija na ovo pitanje odgovorio je protupitanjem - zašto omladina pristaje na takav pristup?
„Mediji su dužni, pogotovo javni, da vam obezbijede školski i edukativni program. Ako ste druga smjena u školi, upalite ujutro tv a tamo Opstanak, to je emisija o životinjama koje se sjećamo mi stariji, pa onda edukativni program o fizici, hemiji itd., a oni skroz mali imaju emisiji poput Kolariću, panići ili Branka Kockicu. A kad se vratite iz škole, imate omladinske emisije u kojima se priča o tome šta rade mladi u Bihaću, u Sarajevu, gdje svira koji bend i slično, a svi su naši bosanskohercegovački. A šta pasemo sad – kolonije, severine, solee, minee – a istovremeno ne znamo nijedan bihaćki bend,“ kaže Ćatić.
Novinar Eldin Hadžović podsjetio je da medij nije samo televizija, već da danas postoje i drugi načini da se kritički promišlja i o tome obavijesti javnost. „Šta mislite, šta bi se dogodilo da vi u svojim školskim novinama napišete članak u kojem kažete da je sramota da bilo koji profesor od vas zahtijeva da kupite njegovu knjigu, da vam onda to diktira na času i da tako na ispitu morate odgovarati, od riječi do riječi, naučeno napamet a ne sa razumijevanjem. Osim toga, da napišete kako je knjiga preopširna i dosadna, a uz to je i skupa i zbog toga vam je džeparac manji?“ pitao je srednjoškolce Hadžović.
Na pitanje gledaju li dnevnike, zanimaju li ih politička dešavanja u BiH poput činjenice da država još nema vladu te kakvu odgovornost snose mediji, učenici iz Brčkog kažu:
„Mislim da se vlast ne formira upravo zbog pasivnih ljudi sa stavom – boli me briga, nije mi stalo, nek rade šta hoće, mene se to ne tiče. Ako smo građani ove zemlje, mislim da se to tiče svih nas, i treba da se tiče i moramo mijenjati stvari, pa i kada je riječ o medijima.“
„Generalno, mislim da je to svrha medija kao takvih da ustvari stvaraju sliku onoga što mi želimo a vidimo, da nijedan medij nije objektivan do kraja i tu ne mislim samo na medije u BiH već i u svijetu, te da oni stvaraju svoje istine, koje možda i nisu baš takve u realnosti.“
„Ja ustvari smatram da mediji prikazuju ono što političari žele da vidimo. Jer oni nama daju te priče, siju nam mržnju sva tri servisa, da bi skrenuli pažnju sa onoga što je bitno – veliki minusi u budžetima. I to oni tako rade godinama, i niko ustvari ništa ne radi.“
Iako je MedijaManifest kampanja zatvorila svoja vrata, njeni tvorci – Udruženje Bh. novinari i Mediacentar Sarajevo, nastavljaju raditi s mladim ljudima, razvijajući potencijale kritičkog osvrta na medijske sadržaje i promišljanje o tome ko govori šta kome i sa kojim namjerama.